FILOZOFSKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU
ODSJEK ZA ANGLISTIKU

PLAN I PROGRAM
REFORMIRANOG STUDIJA

Sadržaj:

1. Uvod ……….………………………..……………………………………………. 1

2. Opći dio 
(Preddiplomski i diplomski studij, uvjeti upisa i akademski naziv na kraju studija) ……………………………………………………………………………………….. 3

3. Opisi programa (hodogrami i popisi kolegija)
Preddiplomski studij ………………………………………………………….……  4

PREDDIPLOMSKI I DIPLOMSKI STUDIJ

1. UVOD

a)	1. Programi koje nudi Odsjek za anglistiku imaju važnu ulogu iz nekoliko razloga. U razdoblju europskih integracijskih procesa razumijevanje drugih kultura važno je za  kvalitetu i brzinu tih procesa. Britanska, američka, irska i druge anglofone kulture imaju pri tome prioritetno mjesto s obzirom da se upravo na tim pozicijama formiraju kulturološke i idejne prosudbe koje će definirati temeljne integracijske pretpostavke i biti polazištem u pregovorima između nacionalne i integracijske kulture. Jednu od ključnih ulogu u tim procesima imat će dobro obrazovani anglisti bilo kao posredni ili neposredni sudionici zahvaljujući upravo svome nijansiranome poznavanju jezika i načina njegovoga funkcioniranja, ali i razumijevanju i prihvaćanju temeljnih demokratskih i etičkih postavki za koje ih studij priprema u književno-kulturološkim i lingvističkim kolegijima. 

2. Europske integracije pretpostavljaju uvažavanje multikulturalizma i hibridnosti. Stoga programi na Odsjeku za anglistiku žele potaći studente/ice na komparativno sagledavanje i uvažavanje kulturnih različitosti. Iz tog razloga anglistika u svome programu nudi i skandinavistiku kao cjelovit studij te će nuditi kolegije («module») iz hibernistike, australistike, kanadistike,  kao i predmete iz ženskih i etničkih studija.  

3. Engleski kao lingua franca nije važan samo zbog komunikacije s drugim gospodarskim i kulturnim subjektima. On je u prvom redu način širenja vlastitih kulturnih obzora. Zbog toga je odgajanje budućih nastavnika za kvalitetno učenje jezika, na visokoj profesionalnoj i etičkoj razini, jedan od prioritetnih zadataka ovoga Odsjeka. Jednako je važan i program prevoditeljstva u kojem će prevoditelji biti istinski mostovi među kulturama. 

b)	Odsjek za anglistiku ima veliko iskustvo u provođenju predloženog programa. Uz dosadašnji četverogodišnji studij anglistike kao nastavničkoga i stručnoga studija, u okviru Odsjeka održavao se i poslijediplomski studij amerikanistike, a još uvijek se održava znanstveni i  stručni studij prevoditeljstva. Nastavnici s ovoga Odsjeka sudjeluju i u poslijediplomskome studiju lingvistike, književnosti i glotodidaktike, kao i na brojnim znanstveno-istraživačkim projektima.

c)	Programi diplomskih studija na Odsjeku za anglistiku biti će zanimljivi gospodarskim i kulturnim, kao i državnim institucijama, u prvom redu Ministarstvu znanosti i obrazovanja te Ministarstvu vanjskih poslova i europskih integracija.

d)	Studij se odvija gotovo bez iznimke na engleskome jeziku, pa je stoga u potpunosti otvoren studenti/ca/ma s drugih europskih sveučilišta. Istovremeno, veliki je dio kolegija sličan i/ili zamjenjiv sa kolegijima koji se nude na drugim anglistikama /amerikanistikama širom Europe.

2. OPĆI DIO

2.1. Anglistika 

2.2. Filozofski fakultet, Odsjek za anglistiku

2.3. 6 semestara, sluša se kao A predmet, a studij je dvopredmetni. 

2.4. Uvjeti upisa: razredbeni ispit, uz provjeru razine znanja engleskog jezika potrebne za preddiplomski studij. 

2.5. Preddiplomski studij anglistike prvenstveno je koncipiran kao prva faza petogodišnjeg studija. Anglistiku je moguće studirati kao dvopredmetni A studij. Nastava na Odsjeku u načelu se održava na engleskome jeziku. Stoga je prije upisa na studij pristupnica/pristupnik dužna/an uz razredbeni ispit zadovoljiti i na provjeri jezične kompetencije. Studentice/ti nakon šest semestara (najmanje 90 ECTS bodova na anglistici) ovladat će temeljnim disciplinama struke te steći kulturološki uvid potreban za neke organizacijske ili voditeljske poslove u javnim službama, predstavništvima, gospodarskim tvrtkama, medijima, izdavaštvu i sl. Završetak preddiplomskog studija nužan je za nastavak studija anglističkog smjera. 

2.6. Odsjek za anglistiku nudi 4 diplomska studija iz područja anglistike (studij kulturološko-književnog smjera engleske ili američke književnosti, studij lingvistike, studij prevoditeljstva i nastavnički smjer). Nastava se održava na engleskom jeziku na Filozofskom fakultetu Zagrebu na Odsjeku za anglistiku. Svi studiji traju 4 semestra i studiraju se kao jednopredmetni ili dvopredmetni studij. Za upis na studij potreban je završeni preddiplomski studij anglistike kao A predmeta te ispunjavanje ostalih uvjeta koje propiše Odsjek ili Fakultet.
 
2.8. Završetkom preddiplomskog studija stječe se naziv sveučilišni/a prvostupnik/ prvostupnica  (baccalaureus/baccalaurea) engleskoga jezika i književnosti. Završetkom diplomskog studija stječe se naziv magistar/magistra engleskog jezika i književnosti (smjer engleska književnost i kultura, smjer američka književnost i kultura, smjer lingvistika, smjer prevoditeljstvo ili nastavnički smjer).

3. OPISI PROGRAMA

Preddiplomski studij
Hodogram preddiplomskog studija:
A-dvopredmetni

1. semestar
Suvremeni engleski jezik 1 (vježbe)	5 ECTS bodova	
Uvod u lingvistički studij engleskog jezika	6 ECTS bodova	
Uvod u studij engleske književnosti	6 ECTS bodova	

2. semestar
Suvremeni engleski jezik 2 (vježbe)	5 ECTS bodova	
Sintaksa engleskoga jezika –
vrste riječi	6 ECTS bodova	

3. semestar

Suvremeni engleski jezik 3 (vježbe)	5 ECTS bodova	
Književni seminar:
Izbor iz ponude	6 ECTS bodova	

4. semestar

Analiza engleskih tekstova (vježbe)	5 ECTS bodova	
Sintaksa engleskoga jezika – rečenica	6 ECTS bodova	
Književni seminar: izbor iz ponude	6 ECTS bodova	

5. semestar

Kulture SAD-a i Velike Britanije	5 ECTS bodova	
Semantika engleskog jezika	6 ECTS bodova	
Književni seminar: izbor iz ponude	6 ECTS bodova	

6. semestar

Prijevodne vježbe
	5 ECTS bodova	

Fonetika i fonologija
	6 ECTS bodova	

Književni seminar: izbor iz ponude
	6 ECTS bodova	

POPIS KOLEGIJA PREDDIPLOMSKOG STUDIJA:

I.	KNJIŽEVNO-KULTUROLOŠKI KOLEGIJI
II.	LINGVISTIČKI KOLEGIJI

I.	KNJIŽEVNO-KULTUROLOŠKI KOLEGIJI

Nositelj kolegija: prof. dr. Janja Ciglar-Žanić
Nastava: asistenti i znanstveni novaci Katedara za englesku i američku književnost
Naziv kolegija: Uvod u studij engleske književnosti  
ECTS bodovi: 6 
Trajanje: 1 semestar, 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Status: obvezatni
Ispit: kontinuirana evaluacija
Opis kolegija: Kolegij se sastoji od dva dijela: u prvom dijelu na izboru proznih,  poetskih i dramskih tekstova obrađuju se osnovna obilježja književnih rodova. U drugom dijelu obrađuje se povijest književnih teorija s posebnim naglaskom na temeljne teorijske i kritičke pravce 20. stoljeća (ruski formalizam, strukturalizam, američka nova kritika, poststrukturalizam). Studenti se također okvirno upoznaju s poviješću engleske i američke književnosti. 
Ciljevi: Kolegij je koncipiran kao uvod u metodologiju proučavanja književnosti te terminologiju koja se pritom rabi. Izbor književnih tekstova koji će se obrađivati na kolegiju pomaže studentima da razviju osnovne vještine analitičkog čitanja tekstova. 
Popis literature:
OBVEZATNA LITERATURA:
M.H. Abrams, A Glossary of Literary Terms, 7th ed., New York: Harcourt Brace College Publishers, 1999 (1957).
Peter Barry, Beginning Theory: An Introduction to Literary and Cultural Theory, Manchester/New York: Manchester University Press, 2002 (1995).
Terry Eagleton, Literary Theory: An Introduction, 2nd ed., Oxford: Blackwell Publishers, 1996 (1983).
DOPUNSKA:
Raman Selden and Peter Widdowson, A Reader’s Guide to Contemporary Literary Theory, 3rd ed., New York: Harvester Wheatsheaf, 1993.
René Wellek and Austin Warren, Theory of Literature, London/New York/Victoria/Ontario/Auckland: Penguin Books, 1993 (1946). 

Nositelj kolegija: dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof.
Izvođač: Martina DOMINES VELIKI, asistent
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. stoljeća
Naziv kolegija: Poezija engleskoga romantizma 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Engleski romantizam u estetskome i idejnome smislu karakterizira kopernikanski obrat u odnosu na kartezijanski logocentrizam. Koncept poetskog nadahnuća, sublimnosti, odnos subjekta i prirode, deizam i misticizam teme su koje ćemo razmatrati u poetskom i esejističkom stvaralaštvu Blakea, Wordswortha, Coleridgea, Shelleya i Keatsa. Subjekti postaje središnjom temom pjesništva, a ostvaruje se u interakciji s prirodom. Promišljanje subjektova otuđenja od prirode dovodi pak do pojma čudovišnoga (Coleridge, M. Shelley). Engleski romantizam karakterizira i njegova etičnost, veličanje Napoleona i libertinstva te pobuni protiv društvenih nepravdi kod Blakea, Shelleya, Byrona. 
Cilj: Naglasak će biti na razvijanju sposobnosti analitičkoga i komparativnoga kritičkoga promišljanja književnoga tektsta, kao i na estetskim i kulturološkim spozajama o romantizmu kao o razdoblju u kojem se formira moderno poimanje subjekta kao aktivnog čimbenika u etičkom i nacionalnome smislu. 
Popis literature:
OBVEZATNA:
The Oxford Anthology of English Literature (Blake, Wordsworth, Coleridge, Byron, Shelley, Keats) 
David Daiches: A Critical History of English Literature (relevantna poglavlja) 
Mary Shelley: Frankenstein or Modern Prometheus 
Jane Austen: Mansfield Park
Skripta (Odabrani eseji u izboru Lj. I. Gj.)  
DOPUNSKA:
H. M. Abrams: The Mirror and the Lamp, Oxford U. Press
Andrew Bennett: Romantic Poets and the Culture of Posterity, Cambridge U. Press, 1999
Harold Bloom: The Visionary Company: A Reading of English Romantic Poetry, London: Cornell University Press, any edition
Harold Bloom: (ur.) Romanticism and Consciousness: Essays in Criticism, New York: Norton
Sir Maurice Bowra: The Romantic Imagiantion, Oxford U. Press,
Alan Day: Romanticism, Routledge
Graham Hough: The Romantic Poets, London: Hutchinson U. Library
Ian MacCalman (ur.) An Oxford Companion to Romantic Age, Oxford U. Press, 1999
Luko Paljetak: Antologija pjesništva engleskoga romantizma, Zagreb: Konzor, 1996

Dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 20. stoljeća
Naziv kolegija: Moderna anglofona ženska književnost 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Seminar polazi od propitivanja tradicionalne reprezentacije ženskosti (Poe: «The Raven», F.S. Fitzgerald, The Great Gatsby) zatim analizira pomake u načinu reprezentacije žene i uspostavljanju ženskoga očišta u djelima V. Woolf, Sylvie Plath te Adrienne Rich. U pripovijetkama D. Lessing, F. Weldon, A.S. Byatt i A. Carter iščitavamo strategije subverzije kanonizirane vizualizacije i konceptualizacije ženskosti. Tekstovi Gwendolyn Brooks i Zore Neale Hurston oprimjeruju potrebu da se govori o feminizmima, radije nego o feminizmu. U završnom dijelu propituje se definicija rodnosti u svjetlu promišljanja J. Lacana i J. Butler na primjerima M. Monroe i E. Presleya.
Cilj: Svrha kolegija je kulturalno i historiografsko promišljanje rodnih odnosa. Kolegij na taj način osposobljava polaznice/ke za bolje razumijevanje kulture te ih osvještava za problematiku rodnih odnosa  i kulturološku semiozu. 
Literatura:
OBVEZATNA (U Readeru sve osim naslova označenih zvjezdicom) 

1.   E.A. Poe: «The Raven»
1.	E. Bronfen: «The 'most' poetic topic» u Over Her Dead Body: Death, Femininity and the Aesthetic, Manchester UP, 1992.
2.	F.S. Fitzgerald: *The Great Gatsby (film) 
3.	Judith Fetterley: The Resisting Reader: A Feminist Approach to American Fiction, Indiana UP, 1978, str. 72-101
4.	Doris Lessing:To Room  19
5.	Fay Weldon: Weekend
6.	A.S. Byatt: Medusa’s Ankle
7.	Sylvia Plath: izbor pjesama iz zbirke Ariel, *The Bell Jar
8.	Jacqueline Rose: On Not Being Able to Sleep, London, Chatto and Windus, 2003, str. 49-72
9.	Sandra M. Gilbert: «A Fine, White Flying Myth: The Life/Work of Sylvia Plath» u Gilbert i Gubar (ur.): Shakespeare's Sisters: Feminist Essays on Women Poets, Indiana UP, 1979.
10.	Adrienne Rich: izbor pjesama
11.	*Blonde (film prema romanu Joyce Carol Oates:o Marilyn Monroe,
12.	Marjorie Garber: «Cross-dressing, Gender and Representation: Elvis Presley», u Belsey i Moore (ur.): The Feminist Reader: Essays in Gender and the Politics of Literary Criticism, MacMillan Press Ltd, 1997, str. 164-182.
13.	James Joyce: Counterparts (Dubliners)

DOPUNSKA
1.	Belsey - Moore (ur.): The Feminist Reader: Essays in Gender and the Politics of Literary Criticism, MacMillan Press Ltd, 1997.
2.	J. Rivkin – Michael Ryan: Literary Theory: An Anthology, Blackwell, 1998, str. 527-777
3.	Toril Moi: Sexual/Textual Politics: Feminist Literary Theory, Methuen, 1986

Dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 20. stoljeća
Naziv kolegija: Irska kultura 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: u pripremi
Literatura: u pripremi

dr. sc. Tatjana JUKIĆ, izv. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. stoljeća
Naziv kolegija: Viktorijanski roman: poetika i kulturna politika 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Cilj kolegija: Kolegij se fokusira na opis i analizu prikazivačkih praksi konstitutivnih za viktorijansku kulturu, u interaktivnom odnosu prema književnosti. Cilj mu je stoga studentima ponuditi uvid u dominantne moduse viktorijanskih prirodnih znanosti, socijalne teorije i vizualnih umjetnosti, prije svega u dijalogu s retorikom viktorijanskoga romana. Prorada tih sadržaja važna je posebno stoga što upravo viktorijanska kultura snažno participira u genealogiji suvremene britanske kulture, ali i problemskih čvorova konstituentnih za suvremenu kulturnu politiku i humanističke znanosti uopće (npr. pitanje postkolonijalnosti); stoga je u fokusu kolegija upravo razvoj analitičkih sposobnosti studenata. Nastava u kolegiju uključivat će i predavanje i seminarski tip rada, a konačna ocjena objedinit će rezultate eseja na izabranu temu, te finalnog pismenog ispita.
Sadržaj kolegija: 
1.       Uvod u povijesnu kontekstualizaciju viktorijanske kulture.
2.       Viktorijanski roman u dijalogu s viktorijanskim prirodnim znanostima.
3.       Viktorijanski roman u dijalogu s viktorijanskim teorijama društva, ekonomskim teorijama i legislativom.
4.       Viktorijanski roman u dijalogu s viktorijanskim vizualnim umjetnostima.
5.       Analiza Jane Eyre kao viktorijanskoga Bildungsromana. Problem obećanja i pripovjedna samolegitimacija.
6.       Analiza Jane Eyre prema specifičnoj poziciji ženskog autorstva. 
7.       Analiza Great Expectations kao kritike viktorijanskog Bildungsromana. Pozicioniranje pripovjedne samolegitimacije.
8.       Analiza Great Expectations prema konceptima jezika, imena i zakona.
9.       Analiza Middlemarcha kao alegorije znanja i kulturne povijesti.
10.   Pozicija pripovjedne samolegitimacije kod George Eliot.
11.   Analiza viktorijanskog romana kao naslijeđa na primjeru The French Lieutenant's Woman. Tehnika romana i viktorijanska geologija. 
12.   Analiza viktorijanskog romana kao naslijeđa na primjeru The French Lieutenant's Woman. Tehnika romana i viktorijanska melankolija.
13.   Viktorijanski roman i suvremena kritička teorija.
14.   Završna diskusija.
15.   Kolokvij. Evaluacija.
Literatura: A Obvezatna 
Charlotte Brontë, Jane Eyre 
Charles Dickens, Great Expectations
George Eliot, Middlemarch
John Fowles, The French Lieutenant's Woman
Nancy Armstrong, Fiction in the Age of Photography: The Legacy of British Realism. 
Cambridge (Mass.): Harvard UP. 2000. 75-124. 
Gillian Beer, Darwin's Plots: Evolutionary Narrative in Darwin, George Eliot and 
Nineteenth-Century Fiction. London: Routledge & Kegan Paul. 1983. 236-258.
Peter Brooks, Reading for the Plot. Design and Intention in Narrative. Cambridge 
(Mass.): Harvard UP. 1992. 113-142.
Tatjana Jukić, Zazor, Nadzor, sviđanje. Dodiri književnog i vizualnog u britanskom 19. 
stoljeću. Zagreb: Zavod za znanost o književnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu. 2002. 157-
208, 291-320.
J. Hillis Miller, Victorian Subjects. New York: Harvester Wheatsheaf. 229-235, 289-302.
Griselda Pollock, Vision and Difference. Femininity, Feminism and the Histories of Art. New 
York i London: Routledge. 1988. 91-114.
Elaine Showalter, A Literature of Their Own: British Women Novelists from Brontë to 
Lessing. Princeton: Princeton UP. 1977. 37-72.
Herbert F. Tucker (ur.). Victorian Literature and Culture. Oxford: Blackwell. 1999. 307-
404.425-437.
B.                        Dopunska. U pripremi.

dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof. 
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. stoljeća
Naziv kolegija:  Viktorijanska književnost: žanrovi i teme 
ECTS-bodovi:  6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj:  Ovaj kolegij je zamišljen kao uvod u viktorijansku književnost. Popis literature obuhvaća tekstove nekih od najznačajnijih pisaca ovoga razdoblja, te pokriva književne rodove značajne za to razdoblje (pjesništvo, nepripovjedna proza, roman). Kolegij će pokušati definirati središnje teme viktorijanske književnosti, koje se tiču viktorijanskog društvenog ustroja, industrijalizacije i urbanizacije, imperijalizma, rodnih ideologija, te profesionalizacije pisanja.  Rad u seminaru odvijat će se kroz pomno čitanje formalnih i povijesnih odrednica tekstova. 
Cilj: Kolegij stavlja naglasak na angažiran rad studenata u susretu s književnim tekstom, kako bi studenti ovladali vještinama i metodologijom analize književnih tekstova. Jedan od važnih ciljeva ovog kolegija je i vježbanje sposobnosti studenata za pismenu analizu književnih tekstova.  
Popis obavezne literature:
Pjesništvo:
Alfred Lord Tennyson,”The Lotos-Eaters,”  “Ulyssess,” “The Charge of the Light 
Brigade”
Elizabeth Barret Browning, Sonnets from the Portuguese
Robert Browning,  “My Last Duchess,”  “Love Among the Ruins”
Matthew Arnold, ”Dover Beach,” “The Buried Life”
Dante Gabriel Rossetti, “The Blessed Damozel,”  “The Burden of Nineveh”
Nepripovjedna proza:
Thomas Carlyle, “Condition of England,” iz Past and Present
W.M. Thackeray, The Book of Snobs (ulomci)
John Ruskin, The Stones of Venice (ulomci)
Matthew Arnold, “The Function of Criticism at the Present Time”
Walter Pater, The Renaissance (Preface)
Romani:
Charles Dickens, Great Expectations
Elizabeth Gaskell, North and South 
Dopunska literatura:
Romani:
Charlotte Bronte, Jane Eyre
Nepripovjedna proza:
Henry Mayhew, London Labour and the London Poor, iz The Longman Anthology of 
British Literature 2B, The Victorian Age, New York: Longman, 1999.
J.S. Mill, from The Subjection of Women, iz The Longman Anthology 2B.
Poezija:
Christina Rossetti, “Goblin Market”
Kritika:
Raymond Williams, “People of the City,” iz The Country and the City, New York: 
Oxford University Press, 1975.
Hilary Schor, “If He Should Turn to Beat Her: Violence, Desire and the Woman’s Story 
in The Great Expectations,” iz Charles Dickens, Great Expectations.  Case 
Studies in Contemporary Criticism.  Boston: Bedford, 1996.
Jay Clayton, “Is Pip Postmodern? Or, Dickens at the End of the Twentieth Century,” iz 
Charles Dickens, Great Expectations.  Case Studies in Contemporary Criticism.  
Boston: Bedford, 1996.
David Cannadine, “A Viable Hierarchical Society,” iz The Rise and Fall of Class in 
Britain. New York, Columbia University Press, 2000.
Catherine Gallagher, The Industrial Reformation of English Fiction  [ulomci]  Chicago: 
The University of Chicago Press, 1985.

dr. sc. Sonja BAŠIĆ, profesor emeritus
Naziv predmeta: Američka književnost 
Naziv kolegija: Američke šezdesete: književnost i kultura 
ECTS bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Ovaj interdisciplinarni seminarski kolegij pokušaj je kulturno/političkog i književnog definiranja "Šezdesetih" u SAD-u. Kolegij će posebno rasvijetliti tri aspekta, a to su: 
1. Paralelno nastajanje nekoliko masovnih pretežno nenasilnih pokreta u SAD-u (hippyjevski pokret mladeži mahom na sveučilištima te protestni marševi za crnačka prava i protiv rata u Vijetnamu), ali i pojava militantnih uglavnom afro-američkih pokreta (Crni Muslimani i dr.) i istovremenim porastom nasilja koje je kulminiralo atentatima na Johna i Roberta Kennedyja te crnačkog vođu Martina Luthera Kinga. 
2. Pojava "alternativnih" kultura, što se u književnosti zrcali u odvraćanju od (modernističkog) elitizma i brisanju granica između elitnog i popularnog (što je među prvima zagovarao kritičar Leslie Fiedler) i novoj dokumentarnosti ("nefikcionalna fikcija", "novi žurnalizam", npr Norman Mailer, Truman Capote, E. L. Doctorow, Tom Wolfe) i 
3. specifične promjene u fikcionalnim narativnim strategijama novih pisaca koje su antirealistička i antitotalitarna, a oslanjaju se na grotesku, hiperboličnost, crni humor, paradoks, tragi-komediju i dr. (uz neke od gore navedenih pisaca u kolegiju se obrađuju još Joseph Heller, Kurt Vonnegut Jr. i Thomas Pynchon). Rad u seminaru imat će više modaliteta: seminarska diskusija, usmene prezentacije, dvije kratke recenzije znanstvenih članaka, kompiliranje i anotiranje bibliografija, uz pomno čitanje formalnih i kulturoloških odrednica tekstova. 
Cilj: Kolegij zahtijeva viši stupanj studentskog angažmana u istraživačkom dijelu rada u seminaru, odnosno u prikupljanju sekundarne literature i radu s njom. Među ostalim, od studenata se očekuje da kroz zajednički rad u seminaru i individualni rad na kritičkoj bibliografiji i pisanju seminarskog rada razvijaju sposobnost interdisciplinarnog pristupa književnim i kulturnim fenomenima te da usavrše vještinu pismene analize književnih tekstova, osobito s obzirom na uporabu sekundarnih izvora.
Popis literature:
OBVEZATNA:
Joseph Heller: Catch-22
Norman Mailer: An American Dream i (ulomci iz The Armies of the Night)
Coover, Barthelme, John Barth: 6 novela (uključenih u Reader)
Kurt Vonnegut Jr, Slaughterhouse-5
Thomas Pynchon: The Crying of Lot-49
DOPUNSKA:
Martin Luther King (neki govori i članci) 
Norman Mailer: "The White Negro"
Thomas Pynchon "Entropy"
The Autobiograhy of Malcom X

Nositelj kolegija: prof. dr. Stipe GRGAS
Izvođač: mr. sc. Sven CVEK, asistent
Naziv predmeta: Američka književnost 
Naziv kolegija: Američki postmodernizam i popularna kultura 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski 
Trajanje: 1 semestar 
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Kroz čitanje američkog romana od 1960-ih do danas, u ovom se kolegiju nastoji ukazati na bitne probleme američkog postmodernizma. Ti problemi uključuju redefiniranje odnosa između popularne i "visoke" kulture, preispitivanje odnosa povijesti i fikcije te mogućnost iznalaženja kritičke pozicije u kasnokapitalističkom društvu. Relevantni autori su: W. S. Burroughs, Thomas Pynchon, Ishmael Reed, Don DeLillo, Douglas Coupland, Sherman Alexie i drugi. Osim romanâ, literatura za kolegij obuhvaća povijesne i teorijske tekstove koji studenti(ca)ma daju uvid u povijesni kontekst te ih uvode u metode analize bitnih kulturnih fenomena.
Cilj: Studenti(ce) trebaju steći znanje o osnovnim kulturnim, društvenim i političkim kretanjima u američkom postmodernizmu te njihovom odnosu s književnošću toga razdoblja. Nadalje, cilj je kolegija potaći sposobnost kritičkog čitanja romana u njegovom kulturnom kontekstu.
Popis literature:
OBVEZATNA
Ishmael Reed, Yellow Back Radio Broke-Down
Don DeLillo, White Noise
Thomas Pynchon, Vineland 
Douglas Coupland, Generation X
Sherman Alexie, Reservation Blues
Uz romane studenti moraju pročitati reader koji nastavnik sastavlja od odabranih dijelova dopunske literature (oko 200 str.). Reader pokriva povijesni kontekst i teorijsku pozadinu analiza.
DOPUNSKA
Bal, Mieke. Narratology: Introduction to the Theory of Narrative (2nd edition). Toronto/Buffalo/London: U of Toronto P, 1997.
Baudrillard, Jean. America. London & NY: Verso, 1996.
Bauman, Zygmunt. Globalization: The Human Consequences. Cambridge: Polity, 1998.
During, Simon. The Cultural Studies Reader. London & NY: Routledge, 1999.
Ruppersburg, Hugh and Tim Engles. Critical Essays on Don DeLillo. New York: G.K. Hall & Co, 2000.
Fiske, John. Understanding Popular Culture. London: Routledge 1994 (1989).
Green, Geoffrey, Donald J. Green and Larry McCaffery. The Vineland Papers: Critical Takes on Pynchon's Novel. Normal: Dalkey Archive Press, 1994.
Jameson, Fredric. Postmodernism or, the Cultural Logic of Late Capitalism. Durham: Duke UP, 1991.
Jeffords, Susan. Hard Bodies: Hollywood Masculinity in the Reagan Era. New Brunswick, New Jersey: Rutgers University Press 1994.
Maltby, Paul. Dissident Postmodernists: Barthelme, Coover, Pynchon. Philadelphia: U of Pennsylvania P, 1991.
Mellencamp, Patricia (ed.) Logics of Television: Essays in Cultural Criticism. Bloomington and Indianapolis: Indiana UP, 1990.
Ross, Andrew. No Respect: Intellectuals and Popular Culture. NY & London: Routledge, 1989.
Simmons, Philip E. Deep Surfaces: Mass Culture and History in Postmodern American Fiction. Athens: University of Georgia Press, 1997.

dr. sc. Jelena ŠESNIĆ, docent
Naziv predmeta: Američka književnost 
Naziv kolegija: Aspekti američkoga romantizma 
ECTS-bodovi: 6
Jezik: engleski 
Trajanje: 1 semestar 
Status: Izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno 
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Putem odabranih književnih i esejističkih tekstova problemski se zadire u temeljne odrednice američke romantičarkse kulture 19. stoljeća te se razmatra semiotiziranje, predstavljanje i mitologiziranje tih elemenata. Autori uključuju R. W. Emersona (Nature, eseji), H.D. Thoreaua (Walden), H. Melvillea (Typee), N. Hawthornea (The Scarlet Letter), F. Douglassa (The Narrative of the Life of Frederick Douglass, an American Slave) i M. Fuller (Woman in the Nineteenth Century). Literatura za kolegij uključuje i niz dodatnih tekstova o pojedinim vidovima američke kulture, kao i teorijskim metodama čitanja dotičnih tekstova. 
Cilj: Studenti stječu tematski i kronološki uvid u važna kulturna strujanja u američkom društvu tijekom 19. stoljeća. Studente se potiče na samostalno uočavanje paralela između kulturnih i književnih procesa u tom razdoblju. Potiče se korištenje različitih kulturološko-teorijskih modela čitanja tekstova.
Popis literature: 
Bercovitch, Sacvan. The American Jeremiad, Madison: The U of Wisconsin P, 1978. 
(izbor)
Budick, Emily Miller. «The Romance of the Family: Hawthorne». Engendering 
Romance: Women Writers and the Hawthorne Tradition, 1850-1990. New Haven, London: Yale UP, 1994. 13-39.
Pease, Donald. Visionary Compacts: American Renaissance Writings in Cultural 
Context, Madison: U of Wisconsin P, 1987. (izbor)
Pease, Donald, ed. National Identities and Post-Americanist Narratives, Durham: Duke 
UP, 1994. (izbor)
Rowe, John Carlos. At Emerson's Tomb: The Politics of Classic American Literature. 
New York: Columbia UP, 1997. (izbor)

dr. sc. Jelena ŠESNIĆ, docent
Naziv predmeta: Američka književnost 
Naziv kolegija: Američko žensko pismo 19. stoljeća 
ECTS-bodovi: 6
Jezik: engleski 
Trajanje: 1 semestar 
Status: Izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno 
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj: Tradicionalno se američko «žensko» pismo u 19. stoljeću razmatra kroz kategorije sentimentalizma, osjećajnosti, privatne sfere, te specifičnih romanesknih podžanrova («kućanski», roman zavođenja). Začetnica je tih tendencija Susanna Rowson, «majka američkoga romana». Međutim, nadaje se i paralelna tradicija, predstavljena kroz začetničku pripovijest iz indijanskog zatočeništva (Mary Rowlandson), koja ženski subjekt stavlja u središte političkog projekta uobličavanja nacije. Izabrani tekstovi bavit će se upravo ovim dvama okosnicama, prateći povijesni razvoj nacionalne književnosti kao i snažno prevrednovanje pojma «kanona» osobito iz očišta feminističke kritike.  
Literatura: 
Primarna: 
1. Mary Rowlandson: The Sovereignty and Goodness of God (1682)
2. Susanna Rowson: Charlotte Temple (1791)
3. Lydia Maria Child: Hobomok (1824) 
4. Harriet Beecher Stowe: Uncle Tom's Cabin (1852) 
5. Harriet Jacobs: Incidents in the Life of a Slave-Girl (1861)
6. Louisa May Alcott: Work: A Story of Experience (1872)
7. Frances Harper: Iola Leroy (1893)
 
Sekundarna: 
American Literature. No More Separate Spheres. 70.3 (September 1998).
Davidson, Cathy. Revolution and the Word: The Rise of the Novel in America. New York, 
Oxford: Oxford UP, 1986. (izbor)
Foster, Frances S. Written by Herself: Literary Production by African American Women, 
1746-1892. Bloomington, Indianapolis: Indiana UP, 1993. (izbor)
Goddu, Teresa. Gothic America: Narrative, History, and Nation. New York: Columbia 
UP, 1997. (izbor)
Howard, June. «What Is Sentimentality?» American Literary History 11.1 (Spring 1990): 
63-81.
Kaplan, Amy. «Manifest Domesticity». American Literature. No More Separate Spheres. 
70.3 (September 1998): 581-606. 
Karcher, Carolyn. «Reconceiving Nineteenth-Century American Literature: The 
Challenge of Women Writers». American Literature 66.4 (December 1994): 781-793. 
Slotkin, Richard. Regeneration through Violence: the Mythology of the American 
Frontier, 1600-1800, Norman: U of Oklahoma P, 1973. (izbor)
Tompkins, Jane. Sensational Designs: The Cultural Work of American Fiction, 1790-
1860. New York, Oxford: Oxford UP, 1985. (izbor)

Prof. dr. Stipe GRGAS
Naziv predmeta: Američka književnost
Naziv kolegija: Suvremeni američki roman 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: Izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno 
Uvjeti: Položen Uvod u književnost.
Ispit: Kontinuirana evaluacija. 
Sadržaj i cilj: Tri riječi u naslovu kolegija jasno upućuju na njegovu koncepciju. Prva riječ upućuje na činjenicu da će kolegij ukazati na kompleksnu i problematičnu narav pojma “sadašnjosti”. Književnost kao takva, kakva god da joj je tematska ili formalna orijentacija, uvijek je okrenuta/otvorena sadašnjosti, istražuje njezinu kompleksnost, intervenira u (samo)predočenja sadašnjosti koja cirkuliraju određenim društvom i odgovorno progovara o zbivanjima kojima svjedoči. Druga riječ povezana je s činjenicom da danas SAD, njihova kultura i politčki ustroj, moć kojom raspolažu, uvelike određuju i da će dalje određivati konture svijeta u kojemu živimo. Stoga je nužno razumijevanje američke kulture i društva budući da je to preduvjet razumijevanje naše kompleksne sadašnjosti. Treće, književnost kao povlašteni diskurs unutar kulturalne matrice SAD nudi izuzetno vrelo za takvo razumijevanja. U koncepciji kolegija i odabiru tekstova uvažava se književnosna dimezija tekstova i nastoji argumentirati tvrdnja da je riječ o jednom od najzanimljivijih korpusa unutar suvremenih anglofonih književnosti. 
Tematske jedinice i tekstovi:
Šezdesete kao prijelomno desetljeće
Književnost iscrpljenosti: John Barth “Life Story”
Postmodernizam
Thomas Pynchon i američka jeremijada (Pynchon, The Crying of Lot 49)
Etnicitet i fikcija
Afro-američki roman (Toni Morrison, Beloved)
Pismo američkih Indijanaca (Momaday, House Made of Dawn)
Elektronski mediji i roman
Nasilje u američkoj fikciji (Cormac McCarthy, Blood Meridian)
Tehnologija I fikcija: postmoderno uzvišeno
Grad i fikcija  (Don DeLillo, Cosmopolis)
Roman sustava
Diskursi američkog romana (zakonodavstvo, kapital)
Sadašnjost koja nastaje (Douglas Coupland, Generation X)
Očekuje se da tijekom kolegija polaznici pročitaju zakazane tekstove. Kao dodatna obveza očekuje se da polaznici napišu kratki seminarski uradak prije nego pristupe pismenom ispitu. Nakon uspješno položenog pismenog ispita slijedi kratki razgovor s voditeljem kolegija. 
Obvezatna literatura:
John Barth, Lost in the Funhouse , Doubleday, New York, 1968.
Thomas Pynchon, The Crying of Lot 49, J.B. Lippincott, Philadelphia, 1966.
Robert Coover, The Public Burning, Viking Press, New York, 1977.
Don Delillo, White Noise, Viking Press, 1985.
Toni Morrison, Beloved, Knopf, New York, 1987.
N. Scott Momaday, House Made of Dawn, Harper and Row, New York, 1968.
E.L. Doctorow, Ragtime, Random House, New York, 1975.
Cormac McCarthy, Blood Meridian, Random House, New York, 1985.
Annie E. Proulx, The Shipping News, Fourth Estate, London, 1993.
Douglas Coupland, Generation X , St. Martin’s, New York, 1991.
Relevantni tekstovi voditelja kolegija:
"Thomas Pynchon in the Maze" u Cross Cultural Studies:American, Canadian and European Literatures 1945-1985, ured. Mirko Jurak, Filozofska fakulteta, Ljubljana, 1988., str.215-221.
"Gravity's Rainbow and Ihab Hassan's 'catena' of Postmodernism", Radovi Filozofskog fakulteta, Zadar, 1988-1989., str.283-306.
"Povratak Thomasa Pynchona",Quorum, 576, 1990., str.389-392.
"John Barth: his Fictions, Realities and Histories", Radovi Filozofskog fakulteta, Zadar, 1991/1992., str.313-328.
"Mi u paranojama Thomasa Pynchona", Glasje, 3/4, 1995, str.184-89.
"Američka protupovijest u romanima Leslie Marmon Silko", Glasje, 5/1996., str. 134-144.
"Nasilje medijskog slikovlja u romanima Don DeLilla", Medijska istraživanja, 2/2, srpanj-prosinac 1996., str.139-153.
"Teritorijalnost; književnost: najnoviji Pynchon", Glasje, 9/1998., str.118-126.
"The Phenomenon of Dreck in Donald Barthelme", Arbejdspapirer, (24) 1999,  Department of Comparative Literature, U of Aarhus, Danska, str.1-14.
"Don DeLillo's History of the Growing Power of Media Images" Radovi, Razdio Filoloških Znanosti (27)1998, Zadar 2000., str.121-143.
"Joseph McElroy u New Yorku", Quorum, 5-6, 1999., str. 290-304.
“Staging Law in Willima Gaddiss A Frolic of His Own”, Studia Romanica et Anglica Zagrabiensa, vol. XLVII-XLVIII, 2002/2003., str.105-115.                                                                                                
Knjiga
Ispisivanje Prostora: Čitanje suvremenog američkog romana, Naklada MD, Zagreb, 2000, str.250. /md.quorum@zg.htnet.hr/

Prijevodi
Ihab Hassan, "Pluralizam u postmodernističkoj perspektivi", Quorum, 3/4., 1987., str.23-41.
Gerald Graff, "Mit postmodernističkog proboja", Dometi, 23/1, 1990., str.93-108.
Ihab Hassan, "Re-vizija književnosti: retorika, imaginacija, vizija", Quorum, 1990., str.209-232.

Nositelj kolegija: dr. sc. Janja Ciglar-Žanić, red. prof.  
Izvođač: dr. sc. Janja Ciglar-Žanić i Vladimir Brljak, asist. 
Naziv predmeta: Starija engleska književnost
Naziv kolegija: Shakespeare 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni 
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Pismeni.
Sadržaj: Kolegij je posvećen upoznavanju s književnoteorijskim i kulturnim pretpostavkama važnima za što potpunije razumijevanje kako nastanka Shakespeareova kanona tako i njegovih tumačenja, prisvajanja i preispisivanja od 17. stoljeća do danas. Svake godine kolegij se usredotočuje na nekoliko odabranih tekstova. Takvim se izborom omogućuje potanje bavljenje različitim aspektima teksta: od žanrovskih i strukturnih do njegovih oblikovanja (ukoliko je riječ o drami) na pozornici i u drugim medijima. Posebna se pozornost posvećuje značenjima koja se na temelju Shakespeareovih tekstova i tradicija njihovih čitanja i proučavanja javljaju u suvremenosti te mogućim transpozicijama i uporabama utjecajnoga književnog kanona u drugim kulturama.
Cilj: Cilj je kolegija polaznicima omogućiti pobliže upoznavanje s odabranim tekstovima Shakespeareova književnog korpusa u oslonu na suvremene teorijsko-metodološke perspektive. Budući da je riječ o velikom književnom kanonu Zapadne književnosti,  posebna pažnja posvetit će se kulturnim, društveno-političkim i ideologijskim pretpostavkama konstituiranja i uporaba kanona  u povijesti i sadašnjosti kako u engleskoj tako i u stranim kulturama.
Popis literature:
OBVEZATNA:
William Shakespeare, Complete Works 
Raman Selden, Peter Widdowson & Peter Brooker, A Reader's Guide to Contemporary Literary Theory, London: Prentice Hall, 1997.
Peter Brooker & Peter Widdowson, eds., A Practical Reader in Contemporary Literary Theory, Harlow: Prentice Hall, 1996.
Ronald Carter & John McRae, The Routledge History of Literature in English, London & New York: Routledge, 1997.
Christopher Ricks, ed., English Drama to 1710., Sphere History of Literature in the English Language: volume 3, London: Sphere Books, 1971. 
G. B. Harrison, Introducing Shakespeare, 3rd edition (revised and expanded), Harmondsworth: Penguin Books, 1966.
Margreta de Grazia & Stanley Wells, eds., The Cambridge Companion to Shakespeare, Cambridge: Cambridge University Press, 2001. 
DOPUNSKA:
E. M. W. Tillyard, The Elizabethan World Picture, London: Chatto & Windus, 1943.
Andrew Gurr, The Shakespearean Stage 1574-1642, 3rd edition, Cambridge: Cambridge University Press, 1992.
Stephen Greenblatt, Renaissance Self-Fashioning: From More to Shakespeare, 	Chicago & London: The University of Chicago Press, 1980.
Stephen Greenblatt, Learning to Curse: Essays in Early Modern Culture, New York & London: Routledge, 1992.
Carolyn Ruth, Swift Lenz, Gayle Greene & Carol Thomas Neely, eds., The Woman's Part: Feminist Criticism of Shakespeare, Chicago: University of Illinois Press, 	1980.
Marilyn French, Shakespeare's Division of Experience, London: Abacus, 1983.
John Drakakis, ed., Alternative Shakespeares, London & New York: Routledge, 1985.
Janja Ciglar-Žanić, Neka veća stalnost: Shakespeare u tekstu i kontekstu, Zagreb: Zavod za znanost o književnosti filozofskog fakulteta, 2001.
Jonathan Dollimore & Allan Sinfield, eds., Political Shakespeare: Essays in Cultural Materialism, Manchester & New York: Manchester University Press, 1985.
Ania Loomba, Gender, Race, Renaissance Drama, Bombay: Oxford University Press, 1992.
Michael Hattaway, Boika Sokolova & Derek Roper, eds., Shakespeare in the New Europe, Sheffield: Sheffield Academic Press, 1994.
James Schiffer, ed., Shakespeare's Sonnets: Critical Essays, New York & London: Garland Publishing, Inc., 2000.

Nositelj kolegija: dr. sc. Janja Ciglar-Žanić, red. prof.  
Izvođač: Tamara Petrić, asistent
Naziv predmeta: Starija engleska književnost
Naziv kolegija: Srednjovjekovni izvori renesansne drame 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: S jedne strane, kolegij nastoji osvijetliti smisao odnosno funkciju srednjovjekovne engleske kršćanske drame, koji se smisao – kao i smisao drame uopće, kao književnog žanra – pripisuje obrednom kontekstu u kojemu se ona javlja. Stoga će se kolegij ukratko osvrnuti na desetostoljetnu liturgijsku dramu na latinskome jeziku, kao i na antropološko-etnološke teorije o obrednoj funkciji drame u pretkršćanskim kulturama. Više će se vremena posvetiti proučavanju misterija, mirakula i moraliteta, čije će se tematske i formalne elemente usporediti s njihovim biblijskim predlošcima. Osim spomenutih teorija, naš će interes u tom proučavanju odrediti i neke formalističke književne i antropološke teorije, poput naratologije i arhetipske kritike, koje osvjetljavaju drugu sponu između pretkršćanskog vjerskog obreda i kasnije drame – naime, narodnog igrokaza. Kolegij se oblikuje u skladu s teorijom o kontinuitetu dramske i kazališne tradicije u Engleskoj sve do razdoblja njenog vrhunca, u šesnaestome i sedamnaestom stoljeću. Taj se kontinuitet može proučavati s brojnih aspekata, uključujući teatrološke aspekte poput inscenacije drame; političke, ekonomske i druge kulturne utjecaje povijesnog trenutka; te estetičke teorije. Na sve spomenute momente koji liturgijsku dramu vežu s engleskim renesansnim interludijem, komedijom i tragedijom osvrnut ćemo se u onoj mjeri u kojoj se oni mogu povezati s (mahom judeo-kršćanskom, odnosno biblijskom) etičkom tematikom, uz nju vezanom takozvanom komičnom dramskom formom, te spomenutim nasljeđem narodnog igrokaza.
Cilj: Studentice i studenti upoznat će razvoj engleske drame izvođene i zapisane na engleskom jeziku od njenih početaka, u dvanaestom stoljeću, do renesanse, u petnaestome stoljeću. Podaci o spomenutom književnopovijesnom razdoblju ponudit će se iz nekoliko suvremenih teorijsko-metodoloških perspektiva.
Popis literature:
Književni tekstovi:
Gassner, John (ur). Medieval and Tudor Drama. New York: Bantam Books, 1963. Pojedine drame.
Heilman, Robert B. (ur). An Anthology of English Drama Before Shakespeare. New York, Toronto: Rinehart, 1954. Pojedine drame.
Happe, Peter (ur). English Mystery Plays: A selection. Harmondsworth: Penguin Books, 1975. Pojedine drame.
McIlwraith, A. K (ur). Five Stuart Tragedies. London: Oxford UP, 1961. Pojedine drame.
McIlwraith, A. K (ur). Five Elizabethan Tragedies. London: Oxford UP, 1961. Pojedine drame.
Kritičko—teorijski tekstovi:
Cox, John D. The Devil and the Sacred in English Drama, 1350—1642. Cambridge: Cambridge UP, 2000.
Happé, Peter, English Drama Before Shakespeare. London, New York: Longman, 1999.
Hardison, O. B, Jr. Christian Rite and Christian Drama in the Middle Ages: Essays in the Origin and Early History of Modern Drama. Baltimore: The Johns Hopkins Press, 1965. Pojedina poglavlja.
Weimann, Robert. Shakespeare and the Popular Tradition in the Theater: Studies in the Social Dimension of Dramatic Form and Function. Ed. Robert Schwartz. Baltimore, London: The Johns Hopkins UP, 1978. Pojedina poglavlja.

Nositelj: prof. dr. Janja CIGLAR ŽANIĆ
Izvođač: dr. sc. Iva Polak, viši asist.
Naziv predmeta: Nove književnosti na engleskome jeziku
Naziv kolegija: Australska književnost i film 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Daje se pregled australskih književnih tekstova od kraja 19. stoljeća do danas u kontekstu postkolonijalne teorije kulture. Tekstovi koji su žanrovski raznoliki uključuju djela autora kao što su Miles Franklin, Barbara Baynton, Henry Lawson, Patrick White, Murray Bail, Frank Moorhouse, Barbara Jeffreys, David Malouf, Tim Winton i dr. Kolegij također uključuje rad i na odabranim aboridžinskim književnim tekstovima na engleskom jeziku spisatelj(ic)a kao što su Oodgeroo Noonuccal, Mudrooroo i Sally Morgan. Neki od književnih tekstova rade se u svjetlu njihovih filmskih adaptacija radi upoznavanja značaja krajolika kako u australskoj književnosti tako i u njenoj kinematografiji. Seminar je također popraćen analizom odgovarajućih književnokritičkih radova iz područja postkolonijalne teorije kulture koji pružaju teorijsku aparaturu za analizu australskih i drugih tzv. postkolonijalnih književnosti. Neki od ključnih teoretičara su Edward Said, Bill Ashcroft, Gareth Griffith, Helen Tiffin, Robert Frazer, Homi K. Bhabha i dr.
Cilj: Osvijestiti studente na postojanje anglofonih književnosti koje ne pripadaju krugu tzv. kanonskih anglofonih književnosti (britanske i američke) te koje progovaraju iz bitno drugačijeg zemljopisnog i kulturološkog središta, što se očituje u djelima australskih autora. Naglasak će se staviti na specifično nasljeđe kolonijalizma kao i na problematiku složenog pojma postkolonijalnosti.
Popis literature:
Ashcroft, Bill, Gareth Griffiths i Helen Tiffin (1991 [1989]) The Empire Writes Back: Theory and Practice in Post-Colonial Literatures, London/New York: Routledge.
Ashcroft, Bill, Gareth Griffiths, i Helen Tiffin (ur.) (2000) Post-Colonial Studies: The Key Concepts, London/New York: Routledge.
Bhabha, Homi K. (1994) The Location of Culture, London/New York: Routledge.
Chatman, Seymour (1980 [1978]) Discourse: Narrative Structure in Fiction and Film, Ithaca and London: Cornell University Press.
Elizabeth Webby (ur.) (2000) The Cambridge Companion to Australian Literature, Cambridge: Cambridge University Press.
Goodwin, Ken (1988 [1986]) Macmillian History of Literature: A History of Australian Literature, London: Macmillian Education. 
Loomba, Ania (2001[1998]) Colonialism/Postcolonialism, London-New York: Routledge. 
O’Regan (2004 [1996]) Australian National Cinema, London/New York: Routledge
Schaffer, Kay (1988) Women and the Bush: Voices of Desire in the Australian Cultural Tradition, Melbourne: Cambridge University Press.
Said, Edward W. (1995 [1978]) Orientalism: Western Conceptions of the Orient, Harmondsworth: Penguin Books.

Nositelj: prof. dr. Janja CIGLAR ŽANIĆ
Izvođač: Vanja Polić, asist.
Naziv predmeta: Nove književnosti na engleskome jeziku
Naziv kolegija: Kanadska književnost i kultura 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Cilj kolegija: Cilj kolegija je da studente upozna s dijelom korpusa kanadske književnosti, kako fikcionalne tako nefikcionalne (neki od najpoznatijih svjetskih kritičara su Kanađani: Marshall McLuhan, Margaret Atwood, Northrop Frye, Brian McHale, Linda Hutcheon, Simon During) te da tako omogući studentima da kanadsku knijževnost smjeste u širi kontekst književnosti pisanih na engleskom jeziku (engleskim jezicima). 
Sadržaj kolegija: 
1. tjedan: upoznavanje sa studentima, opće informacije o književnom seminaru, upoznavanje sa studentskim dužnostima i pravima, razgovor o popisu literature
2. tjedan: kratki pregled zemljopisa Kanade i važnosti zemljopisnih regija za povijest, kulturu i književnost Kanade
3. tjedan: kratki pregled povijesti Kanade: od njezina trostrukog otkrića do danas
4. tjedan: multikulturalizam i globalizacija: koncepti su koji su potekli iz Kanade. Također će se diskutirati o raznolikosti kanadskog društva i težnji suvremene kanadske države da očuva raznolikost svojih državljana. 
5. tjedan: uvod u književnost: kako Kanađani razmišljaju o kanadskoj književnosti. Margaret Atwood, Survival i Northrop Frye, Bush Garden i Mythologizing Canada. 
6. tjedan: povijesni pregled književnosti, putopisi i književnost koju pišu prvi doseljenici (S. Moodie, C. Parr Traill)
7. tjedan: pregled pjesništva 19. i 20. st. (takozvani Confederation poets te suvremeni pjesnici poput M. A. Kleina, M. Atwood, L. Cohena, R. Kroetscha i drugih)
8. tjedan: multikulturalizam, 2. dio, na primjeru kratke priče: Rohinton Mistry, «Swimming Lessons». 
9. tjedan: multikulturalizam 3. dio: «prvi doseljenici»: Inuiti i «Indijanci»: dokumentarni film Nunavik i upoznavanje sa položajem prvih doseljenika, izvornih naroda u suvremenom multikulturalnom društvu Kanade
10. tjedan: književnost prvih doseljenika, izbor pisaca (npr. E. Pauline Johnson, Thomson Highway, Thomas King i dr.) 
11. tjedan: identitet u Kanadi: Atwood, Surfacing, Kogawa, Obasan. 
12. tjedan: identitet u Kanadi: ženski identitet: Margaret Laurence, Alice Munro, Margaret Atwood, Carol Shields – izbor iz kratkih priča i romana. 
13. tjedan: ponavljanje i priprema za kolokvij
14.tjedan: kolokvij
Literatura:
A.   Obvezatna 
Zbog slabe dostupnosti literaturi, u fotokopiraonici postoji Canadian Literature and Culture Reader koji će se sastojati od svih teško dostupnih materijala. 
- Keith, W. J., Canadian Literature in English, Longman Literature in English Series; London i New York: Longman, 1985. 
- A New Anthology of Canadian Literature in English,  D. Bennet, R. Brown ur., Don Mills, Ontario: Oxford University Press Canada, 2002. 
- Profiles of Canada, K. G. Pryke i W. Soderlund, 3. izd., Toronto: Canadian Scholars’ Press Inc., 2003.
- Riendeau, R. A Brief History of Canada, Markham, Ontario: Fitzhenry & Whiteside, 2000. 
 
B.     Dopunska
- Atwood, M. Survival: a thematic guide to Canadian literature, Toronto: Anansiland and Stewart , 1972.
- Frye, N. The Bush Garden: essays on the Canadian imagination, Toronto : Anansi, 1971. 
- Hutcheon, L., As Canadian as… Possible… Under the Circumstances!, Toronto: York University, 1990. 
- A Passion for Identity: Canadian Studies for the 21st Century, D. Taras i B. Rasporich, 4. izd., Scarborough, Ontario: Nelson Thomson Learning, 2001. 
- Internet: službene stranice kanadske vlade o kulturi, povijesti i zemljopisu

Nositelj: prof. dr. Janja CIGLAR ŽANIĆ
Izvođač: dr.sc. Tomislav Brlek, viši asist.
Naziv predmeta: Starija engleska književnost
Naziv kolegija: Milton 
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Položen Uvod u književnost. 
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: u pripremi
Literatura: u pripremi

II. LINGVISTIČKI KOLEGIJI

1.	JEZIČNE VJEŽBE
2.	TEMELJNI LINGVISTIČKI KOLEGIJI

1. JEZIČNE VJEŽBE

Naziv kolegija: Suvremeni engleski jezik I
Nastavnici: Kristijan Nikolić – 3 grupe; Marina Zubak Pivarski – 2 grupe; Anda Bukvić – 3 grupe
ECTS bodovi: 	5 
Jezik: engleski
Semestar: I. (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Kolegij obuhvaća normativnu gramatiku suvremenog engleskog jezika s naglaskom na vrstama riječi i njihovim osobitostima, kao i čitanje tekstova radi proširivanja leksika, razvijanja sposobnosti pismenog i usmenog izražavanja, kulturološke kompetencije te analitičkog i kritičkog mišljenja.
Cilj: Cilj je kolegija da studenti raznovrsnim vježbama čitanja, pisanja, slušanja i govorenja, kao i samostalnim proučavanjem gramatičkih zakonitosti, razviju sposobnost razumijevanja pisanog i govornog diskursa, sposobnost pismenog i usmenog izražavanja na engleskom jeziku, kulturološku kompetenciju te sposobnost analitičkog i kritičkog mišljenja . Studenti će naučiti služiti se različitim vrstama pomagala, osobito rječnicima i gramatičkim priručnicima, čime će se osposobiti za samostalno učenje i steći temelje za cjeloživotno obrazovanje. Očekuje se da će po završetku kolegija studentova jezična kompetencija biti na razini  B2.
Obvezatna literatura:
Eastwood, John. (1994) Oxford Guide to English Grammar. Oxford: Oxford University Press.
Barem jedan jednojezični engleski rječnik za napredno učenje engleskog jezika, primjerice Oxford Advanced Learner’s Dictionary. 
A Reader for Students of CEL 1. (zbirka tekstova s vježbama)
Grammar Exercises for Students of CEL 1. (vježbenica)

Naziv kolegija: Suvremeni engleski jezik II
Nastavnici: mr. sc. Alex Hoyt – 3 grupe; Marina Zubak Pivarski – 2 grupe; Anda Bukvić – 3 grupe
ECTS bodovi: 	5 
Jezik: engleski
Semestar: II. (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: položen kolegij Suvremeni engleski jezik I 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Kolegij nastavlja s normativnom gramatikom suvremenog engleskog jezika, s naglaskom na vrstama riječi i njihovim osobitostima. I u ovom se kolegiju čitaju tekstovi radi proširivanja leksika i razvijanja sposobnosti pismenog i usmenog izražavanja,  kulturološke kompetencije te sposobnosti analitičkog i kritičkog mišljenja..
Cilj: Cilj je kolegija da studenti raznovrsnim vježbama čitanja, pisanja, slušanja i govorenja, kao i samostalnim proučavanjem gramatičkih zakonitosti, u još većoj mjeri nego u kolegiju SEJ I  razviju sposobnost razumijevanje pisanog i govornog diskursa, sposobnost pismenog i usmenog izražavanja na engleskom jeziku, kulturološku kompetenciju te sposobnost analitičkog i kritičkog mišljenja. Studenti će naučiti služiti se različitim vrstama pomagala, osobito rječnicima i gramatičkim priručnicima, što je preduvjet za samostalno učenje i cjeloživotno obrazovanje.                                               Očekuje se da će po završetku kolegija studentova jezična kompetencija biti na razini C1.
Obvezatna literatura:	
Eastwood, John (1994) Oxford Guide to English Grammar. Oxford: Oxford University Press.
Barem jedan jednojezični engleski rječnik za napredno učenje engleskog jezika, primjerice Oxford Advanced Learner's Dictionary. 
A Reader for Students of CEL 2. (zbirka tekstova s vježbama)
Grammar Exercises for Students of CEL 2. (vježbenica)

Naziv kolegija: Suvremeni engleski jezik III
Nastavnici: mr. sc. Vesna Beli – 1 grupa; mr. sc. Snježana Veselica
Majhut – 2 grupe; Marina Zubak Pivarski – 1 grupa; Tea Raše – 3 grupe 
ECTS bodovi: 5
Jezik: engleski
Semestar: III. (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: položen ispit Suvremeni engleski jezik II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: Kolegij se bavi sintaktičkim aspektima suvremenog engleskog jezika, konkretno vrstama rečenica i njihovim osobitostima radi razvijanja jezične kompetencije u pismenom i usmenom izražavanju. Također uključuje čitanje i analizu tekstova s naglaskom na razvijanju analitičkog i kritičkog razmišljanja. Niti ovdje neće biti zanemaren razvoj studentove kulturološke kompetencije.
Cilj: Cilj je kolegija da osposobi studente za razumijevanje složenih jezičnih struktura te za njihovu točnu uporabu u usmenom i pismenom izražavanju. Studenti će u još većoj mjeri razviti sposobnost analitičkog i kritičkog mišljenja, a njihova će kulturološka kompetencija biti na višem stupnju no što je bila po svršetku kolegija SEJ I i SEJ II. Očekivana studentova jezična kompetencija po završetku ovog kolegija jest  C2.
Obvezatna literatura:
Greenbaum, Sidney i Quirk, Randolph (1990). A Student's Grammar of The English Language. London: Longman.
A Reader for Students of CEL 3 (zbirka tekstova).
Barem jedan jednojezični engleski rječnik za napredno učenje engleskog jezika.

Naziv kolegija: Analiza engleskih tekstova EN1J07
Nastavnici: mr. sc. Snježana Veselica Majhut – 2 grupe; Marina Zubak Pivarski – 1 grupa; Tea Raše – 3 grupe 
ECTS bodovi: 5
Jezik: engleski
Semestar: IV. (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: 	položen kolegij Suvremeni engleski jezik III 
Ispit: pismeni
Sadržaj: U ovome kolegiju studenti će upoznati osnovne vrste diskursa i njihove osobitosti. Kolegij će uključivati analizu i pisanje tekstova, a obuhvatit će čitav niz različitih vrsta diskursa koji se rabe u suvremenom engleskom jeziku.
Cilj: Cilj je kolegija prepoznavanje karakteristika pojedinih vrsta diskursa te razvijanje sposobnosti pisanja. Studenti će naučiti pisati različite vrste tekstova, služeći se pritom odgovarajućim diskursom.
Obvezatna literatura:
Bartholomae, David i Petrosky, Anthony (2002). Ways of Reading (An Anthology for Writers). Boston: Bedford.
Faigley, Lester. The Brief Penguin Handbook. London: Longman.

Naziv kolegija: Kulture SAD-a i Velike Britanije EN1J08
Nastavnici: mr. sc. Vesna Beli – 2 grupe; mr. sc. Lovorka Zergollern-Miletić – 2 grupe; mr. sc. Alex Hoyt – 2 grupe 
ECTS bodovi: 	5
Jezik: engleski
Semestar: V. (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave:  4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: 	položen kolegij Analiza engleskih tekstova
Ispit: pismeni
Sadržaj: Kolegij se bavi običajima, institucijama i vrijednostima anglofonih društava. Kroz različite tekstove i medije studenti će se upoznati s određenim aspektima anglofonih društava, kao što su politika i društveno uređenje, multikulturalnost, obrazovanje, umjetnost i sl.
Cilj: Cilj je kolegija upoznavanje studenata s glavnim obilježjima društava i kultura anglofonih zemalja.
Obvezatna literatura:	
Story, Mike i Childs, Peter. British Cultural Identities.
Story, Mike i Childs, Peter. Encyclopedia of Contemporary British Culture.
McDonogh, Gary, Wong, Cindy i Gregg, Robert. Encyclopedia of Contemporary American Culture.

Naziv kolegija: Prijevodne vježbe EN1J09
Nastavnici: mr. sc. Vesna Beli – 1 grupa; mr. sc. Lovorka Zergollern-Miletić – 2 grupe; dr. sc. Nataša Pavlović – 2 grupe; Kristijan Nikolić – 3 grupe 
ECTS bodovi: 	5 
Jezik: engleski i hrvatski
Semestar: VI. (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave:  4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: 	položen kolegij Kulture SAD-a i Velike Britanije 
Ispit: pismeni
Sadržaj: Kolegij obuhvaća prevođenje općejezičnih tekstova s engleskog na hrvatski i s hrvatskog na engleski jezik. Samostalnim prevođenjem kao i analizom vlastitih i tuđih prijevoda studenti će se upoznati s temeljnim postupcima u procesu prevođenja, kao i osvijestiti ključne probleme u prevođenju s engleskog na hrvatski i s hrvatskog na engleski jezik. Upoznat će se i s najvažnijim pomagalima potrebnim za prevođenje.
Cilj: Cilj je ovoga kolegija da studenti kroz praktično iskustvo dobiju uvid u temeljne postupke koje proces prevođenja uključuje, te steknu temeljne vještine potrebne za prevođenje. Studenti će naučiti služiti se pomagalima potrebnima prevoditelju.
Obvezatna literatura:	
Dvojezični rječnici, primjerice:
Bujas, Željko. Veliki hrvatsko-engleski rječnik. Zagreb: Nakladni zavod Globus; i Bujas, Željko. Veliki englesko-hrvatski rječnik. Zagreb: Nakladni zavod Globus.
Jednojezični rječnik, primjerice:
Hornby, A. S. Oxford Advanced Learner's Dictionary. Oxford: Oxford University Press.
Enciklopedijski rječnik, primjerice:
The New Oxford Dictionary of English, ili
Webster’s Third New International Dictionary, Unabridged.
Kolokacijski rječnik, primjerice:
Oxford Collocations Dictionary for Students of English. Oxford: Oxford University Press.

2. TEMELJNI LINGVISTIČKI KOLEGIJI

Naziv kolegija: Uvod u lingvistički studij engleskog jezika EN1L01
Nositelj kolegija: dr. sc. Višnja Josipović Smojver, izv. prof.
Nastavnik: Mateusz-Milan Stanojević, asistent; Marina Grubišić, asistent
ECTS bodovi: 	6
Jezik: engleski
Semestar: I. (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave:	 4 sata predavanja
Ispit:	pismeni (15 pitanja za dopunu i esej od jedne stranice na jednu od dviju zadanih tema)
Sadržaj: U kolegiju se obrađuju osnovne lingvističke teme, s posebnim naglaskom na opis engleskog jezika. U uvodnom se dijelu definira jezik na osnovi njegovih jedinstvenih značajki. Slijede temelji strukturalističkog opisa jezika: sinkronija i dijakronija, preskriptivizam i deskriptivizam, jezik i govor, jezični znak i njegove značajke, dvostruka artikulacija te paradigmatski i sintagmatski odnosi u jeziku. U središnjem se dijelu kolegija opisuju pojedine lingvističke discipline: fonologija, tvorba, morfologija, sintaksa, semantika, pragmatika i povijest jezika. Prvih se šest disciplina obrađuje sinkronijski: definira se pojedina disciplina, opisuje se način lingvističke analize koji se u njoj najčešće koristi te se daju primjeri analize na engleskom materijalu. Opis se temelji na strukturalističkim načelima, ali se koriste i spoznaje drugih lingvističkih teorija, posebice generativizma (u morfologiji i sintaksi) te funkcionalizma (u semantici i pragmatici). Posljednja je tema ovog bloka dijakronijska, a povijesne promjene na svim razinama jezične analize oprimjerene su na engleskom materijalu. Najzad, kolegij se bavi multidisciplinarnim pristupom jeziku, gdje se opisuju načini na koji se jezik u suvremenoj lingvistici promatra kroz prizmu društva (sociolingvistika), kulture (antropologija), mozga (psiholingvistika) te usvajanja i poučavanja. 
Cilj: Cilj je ovog kolegija trostruk. Prvo, student stječe osnovna teorijska znanja o prirodi jezika kao općeljudske pojave. Drugo, student se upoznaje sa sinkronijskim i dijakronijskim opisom engleskog jezika kroz prizmu različitih teorijskih pristupa. Ta su znanja osnova za praćenje nastave iz drugih jezičnih kolegija na studiju, a svrha im je potaknuti kritički pristup jezičnim teorijama. Najzad, izradom izbornih i obaveznih zadataka student stječe neke vještine vezane uz lingvistička istraživanja, gdje se praktički primjenjuju obrađene teorijske cjeline. Svrha im je pripremiti studenta za rad u jezičnim seminarima na višim godinama studija. 
Obvezatna literatura:		
Yule, George (1996), The Study of Language, 2nd ed, Cambridge University Press
Dopunska literatura:
Lyons, John (1981), Language and Linguistics. An Introduction. Cambridge University Press, str. 34-65; 100-135

Naziv kolegija: Sintaksa engleskoga jezika – vrste riječi EN1L02
Nositelj kolegija: dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: dr. sc. Irena Zovko Dinković, viši asistent; Anđel Starčević, asistent
ECTS bodovi:	6
Jezik: engleski
Semestar: II. (ljetni)
Status:	obvezatni
Oblik nastave:	 4 sata predavanja
Uvjeti: 	položen ispit iz kolegija Uvod u lingvistički studij engleskog jezika 
Ispit: pismeni 
Sadržaj: Kolegij se bavi problemom definiranja leksičkih kategorija s obzirom na morfološka i sintaktička obilježja, kao i sintaktičkom analizom rečeničnih sastavnica, s posebnim naglaskom na imeničkoj i glagolskoj skupini. Promatraju se odnosi među elementima sastavnica, a osobito odnos komplementacije i modifikacije. Osim sintaktičkih, analiziraju se i semantička svojstva rečeničnih elemenata.
Cilj: Pružiti studentima uvid u osnovna načela sintaktičke analize rečeničnih sastavnica u engleskome jeziku.
Obvezatna literatura:	
Greenbaum, Sidney & Quirk, Randolph (1999 1990), A Student's Grammar of the English Language, Longman
Dopunska literatura:
Huddleston, Rodney (1984), Introduction to the Grammar of English, Cambridge: Cambridge University Press
Van Valin, Robert D., Jr. (2001), An Introduction to Syntax, Cambridge: Cambridge University Press
Wekker, Herman i Liliane Haegeman (1985), A Modern Course in English Syntax, London, New York: Routledge

Naziv kolegija: Sintaksa engleskoga jezika – rečenica EN1L03
Nositelj kolegija: dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: Jelena Parizoska, asistent; Marija Kraljević, asistent
ECTS bodovi:	6 
Jezik: engleski
Semestar: IV. (ljetni)
Status:	obvezatni
Oblik nastave:	 4 sata predavanja 
Uvjeti:	položen ispit iz kolegija Uvod u lingvistički studij engleskog jezika 
Ispit: pismeni 
Sadržaj: Kolegij se bavi problemom definiranja rečenice te sustavnom analizom tipova surečenica i rečenica u engleskome jeziku kroz teorijski neovisno promatranje sintaktičkih i semantičkih odnosa među dijelovima rečenica. Analiziraju se različite pojavnosti unutar jednostavnih i složenih rečenica poput negacije, koordinacije, subordinacije, koreferentnosti, pasiva, itd. s osobitim naglaskom na sintaktička i semantička svojstva argumenata predikata te na odnos sintaktičkih relacija i semantičkih uloga.
Cilj:	Upoznati studente s konceptualnim i metodološkim preduvjetima za opis i sintaktičku analizu jezika, te omogućiti razumijevanje načina na koji funkcionira ne samo engleski, već i bilo koji drugi prirodni jezik.
Obvezatna literatura:		
Greenbaum, Sidney & Quirk, Randolph (1999 1990). A Student's Grammar of the English Language, Longman
Dopunska literatura:
Huddleston, Rodney (1984), Introduction to the Grammar of English, Cambridge: Cambridge University Press
Van Valin, Robert D., Jr. (2001), An Introduction to Syntax, Cambridge: Cambridge University Press
Wekker, Herman i Liliane Haegeman (1985), A Modern Course in
English Syntax, London, New York: Routledge

Naziv kolegija: Semantika engleskoga jezika EN1L04
Nositelj kolegija: dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.
Nastavnik: dr. sc. Milena Žic Fuchs, izv. prof.; dr. sc. Nina Tuđman Vuković, viši asistent
ECTS bodovi: 	6 
Jezik: engleski
Semestar: V. (zimski)
Status:	obvezatni
Oblik nastave:	 4 sata predavanja
Uvjeti:	položen ispit iz kolegija Uvod u lingvistički studij engleskog jezika i ispiti iz Sintakse 
Ispit: pismeni
Sadržaj: Kolegij uvodi studente u složena pitanja značenja i to 1) na razini leksema odnosno riječi, 2) na paradigmatskoj razini, odnosno strukturi vokabulara i 3) u odnos semantike i sintakse, odnosno odnose sintagmatske razine. Obrađuju se temeljni tradicionalni semantički pojmovi kao što su homonimija, sinonimija, polisemija, antonimija, te tradicionalni teorijski pristupi poput komponencijalne analize i teorije polja. Posebna se pažnja posvećuje tradicionalnom pristupu metafori i metonimiji ali se i uvode nova gledanja na te jezične pojavnosti koja dolaze iz kognitivne semantike. Složenost odnosa semantike i sintakse ili značenjskih pojavnosti na sintamatskoj razini analiziraju se od razine rečenice do manjih sintagmatskih jedinica poput kolokacija. 
Cilj: Cilj je kolegija uvesti studente u složenosti značenjskih pojavnosti, te u različite kako tradicionalne tako i suvremene teorijske okvire pomoću kojih se te pojavnosti mogu objasniti. 
Obvezatna literatura: 		
Leech, G. N. (1978), Semantics. Penguin
Lyons, J. (1981), Language and Linguistics. Cambridge University Press
Palmer, F. R. (1976), Semantics – A New Outline. Cambridge University Press

Dopunska literatura: 	
Lyons, J. (1981), Language, Meaning, Context. Fontana
Lyons, J. (1995), Linguistic Semantics, An Introduction, Cambridge University Press

Naziv kolegija: Fonetika i fonologija EN1L05
Nositelj kolegija: dr. sc. Višnja Josipović Smojver, izv. prof.
Nastavnik: dr. sc. Višnja Josipović Smojver, izv. prof.
ECTS bodovi:	6
Jezik: engleski
Semestar: VI. (ljetni)
Status:	obvezatni
Oblik nastave:	 4 sata predavanja
Uvjeti:	Za pohađanje ovog kolegija nema posebnih uvjeta, osim da je student redovno upisan u semestar u kojem se kolegij sluša.
Ispit: pismeni 
Sadržaj: Ovim kolegijem uvode se najvažniji pojmovi suvremene fonetike i fonologije. Počinje se od pregleda osnovnih pojmova artikulacijske fonetike, s posebnim osvrtom na standardne izgovorne varijante britanskog i američkog engleskog (RP, odnosno GenAm). Zatim slijedi kratki pregled suprasegmentalnih pojava u engleskome. Nakon toga se uvode osnovne postavke generativne fonologije, koje se ilustriraju primjerima iz engleskoga, ali i hrvatskog jezika. Studenti uče formulirati najvažnija fonološka pravila leksičke i post-leksičke fonologije engleskoga jezika.
Cilj: Student na ovom kolegiju treba naučiti engleskom izgovoru pristupati deskriptivno, za razliku od dosadašnjeg preskriptivnog pristupa, s kojim se susretao tijekom učenja engleskog jezika prije fakulteta. Da bi razvio takav pristup, tj. naučio stručno opisivati izgovorne pojave u engleskom jeziku, u okviru ovog kolegija cilj je razviti sposobnost selektivnog slušanja te ovladati temeljnim pojmovima i terminima fonološko - fonetskog opisa.
Obvezatna literatura: 	
Clark. J. & C. Yallop (1990), An Introduction to Phonetics and Phonology. Oxford: Blackwell.
Gimson, A.C. (2001), An Introduction to the Pronunciation of English. 6th edn., revised by A. Cruttenden. London: Edward Arnold. 
Josipović, V. (1999), Phonetics and Phonology for Students of English. Zagreb: Targa
Priručna literatura:
Crystal, D. (1990), A Dictionary of Linguistics and Phonetics. Oxford: Blackwell.	
Pullum, G.K. & W.A. Ladusaw (1996), Phonetic Symbol Guide. The University of Chicago Press.
Trask, R.L. (1996), A Dictionary of Phonetics and Phonology. London:Routledge.
Wells, J.C. (1990), Pronunciation Dictionary. Longman.
Dopunska literatura: 	
Carr, P. (1993), Phonology. The Macmillan Press Ltd.
Catford, J.C. (2001), A Practical Introduction to Phonetics. 2nd edn. Oxford: Oxford University Press.
Ewen, C.J. & H. van der Hulst (2001), The Phonological Structure of Words. Cambridge University Press.
Gussenhoven, C. & H. Jacobs (1998), Understanding Phonology. London: Arnold.
Gussman, E. (2002), Phonology: Analysis and Theory. Cambridge University Press.
Jackson, M.T.T. (1997), ed., Speech Production and Perception I (CD). Cambridge, MA: Sensimetrics.
Ladefoged, P. (2002), A Course in Phonetics, 4th edn. Boston, MA: Heinle & Heinle.
McCarthy, J.J. (2002), A Thematic Guide to Optimality Theory. Cambridge University Press.